20/03/2011
U petak, 25. ožujka, u 17 sati u dvorani Gorgona MSU Zagreb, obilježit će se 50.godišnjica pojave antičasopisa Gorgona
U petak, 25. ožujka 2011., navršit će se pedeset godina otkako su iz tiska izašla prva dva broja antičasopisa
Gorgona. Time je započela povijest umjetničke neformalne grupe Gorgone čija je intenzivna aktivnost u Zagrebu trajala od 1959. do 1966. godine. Članovi grupe, ujedno i prijatelji, slikari Josip Vaništa, Marijan Jevšovar, Julije Knifer, čuro Seder, kipar Ivan Kožarić, teoretičari i kritičari umjetnosti Radoslav Putar, Matko Meštrović, Dimitrije Bašičević Mangelos i arhitekt Miljenko Horvat, neformalno su se družili, ne težeći izravno određenom konceptu ili umjetničkom projektu. Pitanje
Što je i što je bila Gorgona? i dalje je otvoreno.
Programom
Misli o Gorgoni podsjećamo na važnost časopisa i grupe Gorgona za hrvatsku i međunarodnu suvremenu umjetnost.
17.00-17.05 uvodna riječ, Snježana Pintarić, ravnateljica MSU-a
17.05-17.50 projekcija dokumentarnog filma Dunje Blažević iz serije TV Galerija
Pet umetnika i Gorgona Marijan Jevšovar, Julije Knifer, Ivan Kožarić, čuro Seder, Josip Vaništa; urednica Dunja Blažević, režija Milan-Peca Nikolić, RTB, 1986.
Izlaganja:
17.50-18.20 Dunja Blažević: Iza vidljivog
18.20-18.40 Ješa Denegri: Međunarodno okruženje Gorgone
18.40-19.00 Darko Šimičić: Kronologija Gorgone
19.00-19.30 stanka
19.30-19.45 Iva Rada Janković: Gorgonska aura
19.45-20.00 Ivana Bago: Izvađeni iz gomile: nacrti za odgođenu publiku
20.00-20.12 projekcija dokumentarnog filma:
MSU Zagreb: Gorgona, izložba iz dokumentacije Josipa Vanište u Gliptoteci HAZU; autori: Vladimir Petek, Nada Firšt, 2003.
20.12-21.30 razgovor Ješe Denegrija s Josipom Vaništom, Ivanom Kožarićem, čurom Sederom, Matkom Meštrovićem i sudionicima programa
Moderatorica: Martina Munivrana
Program
Misli o Gorgoni dio je projekta
Digitalizacija ideja: arhivi neoavangardnih i konceptualnih umjetničkih praksi. Tim projektom stavlja se naglasak na neoavangardne i konceptualne prakse u srednjoj i istočnoj Europi tijekom 1960-ih i 1970-ih godina, a mi ih, digitalizacijom umjetničkih časopisa i knjiga umjetnika, želimo učiniti dostupnima široj, međunarodnoj publici. Nositelj projekta je Muzej suvremene umjetnosti Zagreb, a partneri su mu Moderna galerija, Ljubljana, Muzej savremene umetnosti Vojvodine, Novi Sad, Muzej moderne umjetnosti, Varšava.
Projekt podržava program Kultura 2007-2013 i Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu djelatnost i kulturu EACE.