16/12/2009
Otvorena je Godišnja izložba ostvarenja hrvatskih arhitekata u 2009. i dodjeljene nagrade UHA-e za najbolja arhitektonska ostvarenja hrvatskih arhitekata u 2009....
Zagreb, 15. prosinca. 2009.
PRIOPĆENJE ZA MEDIJE Otvorena Godišnja izložba ostvarenja hrvatskih arhitekata u 2009. i dodjeljene nagrade UHA-e za najbolja arhitektonska ostvarenja hrvatskih arhitekata u 2009. U prostoru Nastavno-sportske dvorane u Gradskom vrtu u Osijeku u utorak 15.12. u 19.00 sati otvorena je Godišnja izložba ostvarenja hrvatskih arhitekata u 2009. koju Udruženje hrvatskih arhitekata (UHA) tradicionalno organizira od 1984.godine. U skladu sa nastojanjem da se što više arhitektonskih manifestacija dešava u svim dijelovima Hrvatske UHA već nekoliko godina otvorenje Godišnje izložbe ostvarenja hrvatskih arhitekata i dodjelu nagrada organizira u svojim regionalnim društvima. Izložbu su otvorili osječki gradonačelnik Krešimir Bubalo koji je i uručio nagrade laureatima te predsjednik Udruženja hrvatskih arhitekata Hrvoje Hrabak. Prigodnim govorom uzvanicima su se obratili prof. Zvonko Bojčić, izaslanik Ministarstva kulture RH i ravnatelj Arheološkog muzeja u Osijeku, Miroslav Pavlinić, predstavnik Hrvatske komore arhitekata i Željka Jurković, predsjednica Društva arhitekata Osijeka. Nagradu “VIKTOR KOVAČIĆ” za životno djelo kao najviše priznanje za cjelokupni životni opus, Udruženje hrvatskih arhitekata ove godine dodjeljuje uvaženom hrvatskom arhitektu Andriji Mutnjakoviću. Rođen je u Osijeku 1929. godine gdje maturira, a zatim diplomira 1954. na Arhitektonskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Nakon diplome pohađa specifični oblik trogodišnjeg post-diplomskog studija u Državnoj Majstorskoj radionici za arhitekturu profesora Drage Iblera u Zagrebu. Redoviti je član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Arhitektonski i urbanistički projekti uvijek su popraćeni iscrpnim teoretskim obrazloženjima, te ih je moguće svrstati u četiri grupe.
- Studije na tragu arhitektonskih teza novog regionalizma kao značajnog faktora u nastojanju odvraćanja od otuđenja ličnosti od kojih izdvajamo Nacionalnu i sveučilišnu biblioteku Kosova, Priština, 1971.-1982.
- Ispitivanje bioničkih formi u arhitekturi kao alternativi apstraktnom shematizmu paralelopipednih građevina i gradova čiji su primjeri projekti gradskih središta i stambenih naselja u Zagrebu, Osijeku, Bratislavi i Tel Avivu.
- Istraživanje primjene kinetičkih karakteristika u konstrukciji kuće i ekumene kao komunikativno sažimanje čovjeka i zgrade (projekti obiteljskih vila u Hollywoodu i Reggio Emiliji, crkva Sv. Petra u Splitu)
- Brojni projekti obnove i revitalizacije graditeljske baštine
Za svoj rad već je primio nekoliko značajnih nagrada i priznanja: nagradu ´´Zagrebačkog salona´´ (1968.), godišnju nagradu ´´Vladimir Nazor´´ (1991.), nagradu ´´Viktor Kovačić´´ za istraživački rad, autorski tekst i pokretanje te financiranje cjelokupne edicije
Arhitektonika Kroatika (1993.), nagradu ´´Vladimir Nazor´´ za životno dijelo (2004.).
Nagrada “NEVEN ŠEGVIĆ” za najuspješniji publicistički, kritički, znanstveno – istraživački i teorijski rad na području arhitekture i urbanizma u 2009. godini dodjeljena je posthumno Tomislavu Odaku za Arhitektonske kronike urednika Vladimira Mationija u izdanju UPI-2M BOOKS. U knjizi u kojoj su sakupljeni članci autora objavljeni u stručnim časopisima i publikacijama autor ne piše kao kritičar ili povjesničar već kroz tekst, propituje vlastitu arhitektonsku praksu.
“S visoko postavljenim načelima i jasnim kriterijima Odak se s lakoćom nosi s ogromnim korpusom arhitektonske prakse iz tri desetljeća. Kao rijetko koji kritičar arhitekture on bez predrasuda ukazuje na negativne strane djela i ideja bilo kojeg autora, ne obazirući se na njegov stručni status i ugled, vodeći računa samo o suštinskom u arhitekturi, njezinim neprolaznim vrijednostima.´´ (
urednička bilješka Vladimira Mattionija)
Nagrada ´BERNARDO BERNARDI´ za najuspješnije ostvarenje na području oblikovanja i unutrašnjeg uređenja dodjeljuje se: STUDIU 3LHD: Saša Begović, Tatjana Grozdanić Begović, Marko Dabrović, Silvije Novak, Paula Kukuljica, Zvonimir Marčić, Leon Lazaneo, Eugen Popović, Nives Krsnik Rister, Andrea Vukojić za Unutrašnju arhitekturu dvorane Zamet u Rijeci. ´´Obilaskom jednog krajnje pažljivo oblikovanog kompleksa, izrečenog, usudili bi se reći, topografskim jezikom, rijetkim u našoj suvremenoj arhitekturi, jedan njegov dio čita se izuzetnim. Unutarnja arhitektura iskazana bez suvišnih detalja, riješena primarnom funkcijom, gdje se posjetitelj i korisnik jednako dobro osjećaju zaslužuje nagradu "
BERNARDO BERNARDI" za najuspješnije ostvarenje na području oblikovanja i unutrašnjeg uređenja.´´ iz obrazloženja Stručnog savjeta UHA.
Nagradu “DRAGO GALIĆ” za najuspješnije ostvarenje na području stambene arhitekture u 2009. dobili su: STUDIO UP: Lea Pelivan, Toma Plejić za "P10- SUKOIŠAN SJEVER"- poslovno stambeni objekt sa javnom garažom u Splitu i Tomislav Pavelić za obiteljsku kuću na Rudešu u Zagrebu ´´Često arhitekti nastoje unutar jedne kuće komprimirati sve što znaju o ulici, naselju pa čak i gradu te nerijetko to rezultira korakom više. U svakom slučaju to ih tjera osim na program i zahtijeve klijenta odgovoriti i na kontekst, širi i uži, koji je u produkcijskoj poplavi stambene izgradnje zadnjih godina najblaže rečeno krajnje zanemaren. I makar su sve nominirane zgrade za nagradu Drago Galić, i ne samo one u toj konkurenciji, ove godine uspješno derivirale svoj okoliš i njegove zahtijeve, dvije su se, jedna velika i jedna mala, svojom osebujnošču i odgovorima na zatečeni kao i budući okoliš istakle.´´ Iz obrazloženja Stručnog savjeta UHA.
Za godišnju nagradu ´VIKTOR KOVAČIĆ´ za najuspješnije arhitektonsko ostvarenje u 2009. bile su nominirane 4 realizacije, a stručni savjet je kao najuspješnije ocjenio: PRODUKCIJA 004: Davor Katušić za Ustanovu za Hitnu medicinsku pomoć u Zagrebu i Saša Randić i Idis Turato za Dječji vrtić "Katarina Frankopan" u Krku ´´Jednom je arhitekt Radonić rekao da koncept koji se ne može ispričati telefonom jednostavno ne postoji. Kod javnih investicija jednostavan koncept jasno pretočen u kuću posebno je poželjan. Pogotovo kad reinterpretira već prepoznatljiv arhitektonski jezik novim oblicima dajući mu dodatni smisao, ili izražava kuću krajnje pojednostavljenom formom puštajući da o kući pričaju njena zbivanja. Kada se to postigne suverenim rješavanjem programskih i funkcionalnih zadataka na izuzetno zahtijevnoj lokaciji, uspješan rezultat upravo je neizbježan. Zato se nagrada
“VIKTOR KOVAČIĆ” za najuspješnije arhitektonsko ostvarenje u 2009. godini, koja će se kako po količini tako i po kvaliteti zgrada teško ponoviti, dodjeljuje dvama projektima.´´ iz obrazloženja Stručnog savjeta UHA.